- Poruka
- 350.350
Rat koji je Austro-Ugarska povela 1914. godine protiv Srbije, nije bio samo rat protiv Kraljevine Srbije, već i protiv srpskog naroda u celini i da se ti prostori koje je okupirala Austro-Ugarska očiste od Srba koji su tu živeli vekovima.
Bečki dvor je po otpočinjanju rata sa Srbijom počeo da otvara namenske koncentracione logore za Srbe. Prvi koncetracioni logori u Evropi delo su Austro-Ugara, a njihove žrtve su bile isključivo Srbi.
Na prostoru Austrougarske za vreme Prvog svetskog rata bilo je oko 300 logora za Srbe, a najozloglašeniji bili su: Arada, Doboja, Neđmeđera, Nežidera, Boldogasonja, Šopronjeka, Mauthauzena, Ašaha na Dunavu, Jandrihovice, Braunau. Procene su da je u austrougarskim logorima bilo zatvoreno oko 240.000 Srba, a ubijeno ili umrlo oko 65.000, ima izvora i da je stradalo oko 200.000 Srba.
Tragično je što samo u Doboju postoji spomenik o stradalim Srbima, za druga stradalaštva i logore nema spomenika ili nekih obeležja kojima država Srbija obeležava ova mesta stradanja Srba. Logor u Doboju osnovan je krajem decembra 1915. godine. U njemu je bilo zatočeno oko 46.000 Srba.
U logoru je ubijeno oko 12.000 Srba, a preminulo je oko 700 dece.
Spomen obeležje u Doboju
(b92-istorija)
Poslednja izmena: